home

=Kråkerøy= //Hvordan har Kråkerøy utviklet seg fra 1950-tallet og frem til i dag?// Kråkerøy(øyene Kråkerøy og Kjøkøy) er i dag en del av Fredrikstad kommune, men var tidligere en egen kommune, Kråkerøy kommune frem til 1994. Det har vært mye aktivitet på øya, det kom bru forbindelsen med Fredrikstad noe som betydde mye for livet på øya og som vi fortsatt ser er viktig i dag. Befolkningen på Kråkerøy har hele tiden vært i vekst, i 1951 var innbyggertallet på 4568 så Kråkerøy hadde allerede da en del innbyggere. Som sagt ble Kråkerøy kommune sammen med en del andre kommuner slått sammen til Fredrikstad kommune så etter 1994 finnes det ingen lett tilgjengelige tall over befolkningen. Men i 1994 var befolkningen på 7460, altså ser vi en økning. De siste årene har det vært mye tilflytning til Kråkerøy, det er populært å flytte til Kråkerøy som ligger sentralt til byen men samtidig litt utenfor. Det blir stadig nye byggeprosjekter og nye boligfelt spretter opp. Øya er populær for barnefamilier, Kråkerøy har en ungdomsskole, tre barneskoler og mange barnehager, samt flere som nå er under oppbygging. Det er også flere fritidstilbud som Kråkerøy skolekorps, Kråkerøy idrettslag hvor man kan delta på barneidrett, håndball og fotball. Mulighet for turn for de minste foregår også Rødsmyra barneskole.

Fredrikstad Mekaniske Verksted lå tidligere på Kråkerøy og ble etablert så tidlig som i 1870. Verkstedet ga enormt med arbeidsplasser på Kråkerøy, det var selvfølgelig mennesker fra mange andre steder også som arbeidet på verkstedet, men den største delen var fra Kråkerøy. Forbindelsen mellom Kråkerøy og Fredrikstad bestod kun av ferge eller andre båter frem til 29. juni 1957. Ettersom forbindelsen over elva var veldig dårlig, gjorde dette at arbeidsmulighetene på øya ble større, det var behov for butikker, slik at folk ikke måtte dra over til byen for å handle, det var også viktig med bønner ettersom befolkningen var avhengig av de ressursene de klarte å produsere. Det finnes mange gårder på Kråkerøy, men det er svært få som er i bruk i dag.

Når Kråkerøybrua kom i 1957, ble mulighetene større for beboerne på Kråkerøy. Det ble nå kort og enkel vei til byen hvor større matbutikker for eksempel lå. Dette gjorde at mange av de mindre kolonialene ikke overlevde. Man kunne fint skaffe seg jobb andre steder enn på Kråkerøy, så lenge man hadde transport som for eksempel sykkel eller bil. Arbeidsmulighetene på Kråkerøy ble mindre og i dag er det ikke så mange arbeidsplasser som det en gang var. Fremdeles var det og er det mange arbeidsplasser, men veldig mange av de som jobber på Kråkerøy er ikke innbyggere der selv. Det som antakeligvis gir flest arbeidsplasser i dag er barnehager, skoler, butikkene og sykehjemmet.

På Kåkerøy fortsetter like vel befolkningen å øke, de siste årene har det blant annet vært mye trafikk over Kråkerøybrua som blant annet har ført til lange køer på morgenen da folk skal på jobb, behovet bedre veier og enda en Kråkerøyforbindelse var stort. I 2011 stod den nye Kråkerøyforbindelsen ferdig, med 4-felts vei og sykkel og gangfelt på begge sider. Innbyggerne på Kråkerøy har merket stor forskjell etter at denne kom, det er ikke lenger lange køer om morgenen. Kråkerøy blir stadig en viktigere del av Fredrikstad, Fredrikstad stadion ligger blant annet på Kråkerøy og nå også legevakten. Jeg tror utbyggingen på Kråkerøy kommer til å fortsette slik at flere og flere arbeidsplasser og ikke minst muligheter for beboerne dukker opp.

Rigmor Langli Eriksen Kari Gimle []
 * Kilder:**
 * Litteratur:**

[]
 * Bilder: **

[]


 * Kompetansemål:**

- identifisere og vurdere historisk materiale av ulik art og opphav som kilder, og bruke det i egne historiske framstillinger - tolke og bruke historisk tallmateriale i faglig arbeid